PAPÍRREPÜLŐK

„Én hajtogatok.
Te Hajtogatsz.
Ő hajtogat.
Mindenki hajtogatja a magáét.”
Szabó Ervin

Sztori
Egy nagyváros, hét egymástól független történet. Rövid, tartalmas képsorok, amik önállóan is értelmezhetőek, akár az internetes videók. Street mozi az urbánus fiatalságról. Nagy gyerekekről, ill. kis felnőttekről, akik küszködnek a mindennapokkal, próbálják értékelni, túlélni, élvezni. Kallódnak, bontogatják szárnyaikat.

A hét szál

Titi és Detti –Titinek nincs elég problémája a munkahelyével, még nemi hovatartozását is szégyellnie kell. A lány egy közértben pénztáros, szerelme szintén lány. Legfőbb vágya, hogy divattervező legyen, naponta készíti az újabbnál újabb terveket. Apja egy agresszív alkoholista, Titi tőle tart a legjobban.

Petike és Tesó – a két fiú zenekarokat szállít. Petike cigány, Tesó nagydarab, kopasz, fehér srác, akit Petike sokszor skinheadnek szólít. Tesó mindig cigányozza, persze csak viccből, egyébként jó barátok. Saját fuvarozó vállalkozásukat próbálják beindítani.  Petike csúnyán köhög.

Beus, Timi és Ferci – Beus és Ferci egy pár, Timi Beus barátnője. Nyaralni mennek, de az indulás Ferci és Beus szokásos veszekedése miatt késik. Timi otthon hagyta az ágyneműjét, Ferci felmegy vele a lakására, segíteni. 

Joci – egy fitnessteremben recepciós. Nem teljes az élete, munka után breakes haverjaival lóg egy aluljáróban. Egy nap a bőrfejűek megverik Kiskatit, a breakes lányt. A tettesek megjelennek, köztük van a terembe járó Kopasz is. A verekedés elkerülhetetlen, Jocinál ott vannak a rábízott gyakorlókardok… Másnap viszont dolgoznia kell menni. Az egyik kardot elhagyja.

Andris és Roland – a két huszonéves srác Dj-ként próbál érvényesülni. Andris zenéket is ír, nemsokára megjelenik első zenéje egy külföldi kiadónál. Roland irigykedik, ezért ahogy csak tudja, szívatja őt. A hétvégi bulira készülnek, ahol mindketten játszanak. Roland szeretne egy most megjelent lemezt lejátszani, de sehogy sem tudja megszerezni. Andris megpróbál barátja kedvében járni.

Zoli – Otthonülő típus, aki mindenkiben él egy picit. Nem szeretne semmi mást, csak hogy végre leírhassa, kiírhassa magából a démonjait. Amikor éppen belekezdene, akkor éppen megcsörren a telefonja, vagy kopognak, vagy kész a tea, vagy a postára kell menni…

Lego, Erika, Galkó és Zsani – a tizenéves csapat egy buliba indul, egy villamosmegállóban találkoznak. A drogok és a feltételek nélküli szex mozgatja fantáziájukat. Gátlásaik nincsenek, hiszen nem tudják mi az. A várost magukévá teszik, ahogy őket is a város. Ahogy egymást is. Szabadságukért még nem kell nagy árat fizetniük. 

FELHASZNÁLÓI FILM, NET-KOMPATIBILIS VILÁG
A film több szempontból is egy újfajta, generációs mozi. A vágás nélkül, egy-két percben rögzített jelenetek ritmikusan követik egymást, szerves egészet alkotva a zenével – így tartják fenn a figyelmet, alkalmazkodva az internet generáció megváltozott befogadási szokásaihoz. Ennek megfelelően a promóció is formabontó lesz, netes- és party- kampányokkal, a multimédiás eszközök széles tárházát felhasználva.

Szabó Simon (rendező, forgatókönyvíró)
1995-ben színészként kezdte a pályafutását. Játszott színházban, reklámokban, belekóstolt a zenélés világába, majd a filmezésbe. A 2000-ben forgatott Moszkva tér című film deviáns Rojáljaként vált ismertté a nézők körében. Számtalan szerep után végül a rendezést választotta a fő profiljává. Első kisjátékfilmje, a Zsebzsötem 46.000 letöltéssel büszkélkedhet csak a saját weboldalról, második kisjátékfilmjével, a Megyünkkel 2008-ban már a Magyar Filmszemlén is díjat nyert. 

Mikor született meg benned az ötlet, hogy egysnittes jelenetekből készíts nagyjátékfilmet?
Kb. két éve volt az ötlet a fejünkben Alberttal, de konkretizálódni csak 2008-ban kezdett, miután találkoztunk Csáky Attilával, és főleg áprilisban, mikor megírtam a történeteket. 

Miért ragaszkodtál az amatőr színészekhez? Nem nehezítetted ezzel a dolgotokat?
A koncepció az, hogy a színészek szinte önmagukat játsszák. A sztori 70%-át megtörtént események szolgáltatták, csak a maradék a fikció, így a szereplők nem véletlenül azok, akik. Az pedig, hogy vágás nélkül vettük fel a jeleneteket, inkább segített nekik, hiszen a valódiság érzését erősítették. Szerintem képzett színészekkel nehezebb lett volna ilyen hitelesen eljátszatni a karaktereket.

Tudatosan ódzkodtál a tanulságtól, vagy valami felsőbb igazság kimondásától?
Nem akartunk világmegváltó filmet készíteni, messzire el akartuk kerülni a szájbarágást. Ez egy dokumentarista stílusú film, játékfilmes eszközökkel.

A zene nagyon fontos a Papírrepülőkben…
Igen, pedig nem klasszikus felállásban készült, és nem is az átlag zenei fogyasztónak. Nem a filmhez írattunk zenét, hanem már elkészült zenék közül válogattunk, az összhang mégis tökéletes. Sokszor nem is kellett hozzányúlni a számokhoz, mert egyszerűen takkra kijöttek! A muzsika Membran, Ozon, Psure, Ekaros, 9BO, SKC és Nightkore szüleményei.

Csáky Attila (producer)
A Cameofilm Kft. igazgatója, önálló producer. Játékfilmeket, dokumentumfilmeket, TV-filmeket és műsorokat, reklámfilmeket és egyéb médiatermékeket gyárt és gyárttat. Olyan filmek fűződnek a nevéhez mint a Temetetlen halott, Boszporusz felett a híd, a Kolorádó Kid , vagy a Hídember.

Nagy volumenű filmek producereként hogy kerültél egy elsőfilmes rendező mellé?
Kísérletező alkat vagyok, mindig izgatott a filmes nyelv megújításának lehetősége, a mozgóképes technika határainak tágítása. 
A nagy költségvetésű filmek mellett hiányzott az a lendület, amivel elkezdtem anno: a pusztán az alkotás öröméért, szépségéért való munka. 
Láttam Simon Megyünk című kisfilmjét és tudtam, hogy ez az, ami kell. Egy ismerős vezetett el bennünket egymáshoz, és az új film alapjait már együtt teremtettük meg.

Miért fontos számodra ez a film? Miért lesz fontos másoknak?
Ugyanazért. Mert nincs hasonló. A mai tizen-, huszonévesekről szinte alig készül használható film, és nagyon kevés reális infónk van róluk. A magyar film mindig is ott volt a nemzetközi filmgyártás élvonalában, és úgy érzem, hogy ezzel a mozival szépen illeszkedünk a világban forgalmazott új független filmek sorába. Larry Clark és Gus Van Sant filmjeire gondolok.

Ezek szerint a külföldi forgalmazás is szóba jöhet?
Igen, nemzetközi forgalmazásra szánjuk a filmet. Bár Budapest, a város, egyedi szövetét alkotja a filmnek, a globalizált világ városainak kultúráját és szubkultúráját ma már a világon szinte mindenhol megértik.

A film rendkívül alacsony költségvetéssel készült. Hogy lehetett a rendelkezésre álló pénzből egy nagyjátékfilmet kihozni?
A rendelkezésünkre álló készpénz 12 millió forint volt. Ennyiből nem lehet nagyjátékfilmet készíteni. Az, hogy nekünk mégis sikerült, csakis a rengeteg külső segítségnek köszönhető, de az akaraterő és az elsőfilmesek nemet nem ismerő ambíciója nélkül még ez sem lett volna elég. Nálunk a stáb minden tagja abszolút a sajátjának tekintette a produkciót.

Czomba Albert (operatőr, vágó)
A filmezést lelkes gimnazistaként kezdte, aki anyagi források híján maga épített fahrtot és egyéb kameramozgatási eszközöket. Innovációs készsége azóta sem hagyott alább, alkotótársával, Szabó Simonnal a kezdeti lelkesedéssel valósítja meg filmjeiket. Nagy hatással volt rá a legendás Illés György, aki mentorként követte filmjeit.

A kézikamera az alacsony pénzügyi keret miatti szükségmegoldás volt, vagy a kezdetektől a koncepció része?
Mindenképpen benne van a pénzhiány, de a film nem is igényel mást. Azt akartuk, hogy a néző úgy érezze, része a jelenetnek, a beállításokat is úgy találtuk ki, ezért a kamera remegése inkább jót tesz. 

A vágás nélküli jelenetek mennyire nehezítették a dolgodat?
A forgatást némiképp bonyolította, de a vágói munkát mindenképpen könnyítette. De megérte, hiszen csak így tudtuk elérni, hogy teljesen realisztikus, naturalisztikus legyen a hatás.

A produkció RED digitális kameratechnikával készült. Beváltotta a hozzá fűzött reményeket?
100%-osan. Ez a kamera 4K-ba, azaz 2-szer akkora felbontásban rögzít, mint egy profi HD kamera, így az utómunkálatokban is több lehetőség nyílik, és 35 mm-es filmre felnagyítva teljesen filmszerű élményt nyújt. A technológiának köszönhetően ebben a filmben nincsen semmi művi. A RED lehetővé tette, hogy nagyon kevés fénnyel dolgozzunk, ami szintén a dokumentartista jellegnek kedvezett. Jó kis realista, trash hangulatú filmet készítettünk.

AFTERJKA
2001 óta létező kreatív társaság. A csapat tagjai: Szabó Simon (író, rendező), Czomba Albert (operatőr, vágó), Salamin Gergely (produkciós főmunkatárs). Az elmúlt évek során négy kisjátékfilmet, számtalan zenei videót és reklámfilmet készítettek.
Díjak:
2008
39. Magyar Filmszemle – kisjátékfilm – „kategória díj” (Megyünk)
2007
Pécsi Szemlétek Filmfesztivál – „legjobb film” (Megyünk)
2003
50. Országos Függetlenfilm Fesztivál – fődíj - „legjobb film” (Zsebzsötem)
2002
Juthro Filmu fesztivál – versenyfilm – Varsó (Afterjka)
www.afterjka.com

CAMEOFILM

A Cameofilm Kft. 2003-ban alakult. A 20 éves filmszakmai tapasztalattal rendelkező alapító Csáky Attila célja az volt, hogy olyan hazai és nemzetközi játék illetve tv-filmes produkciókat hozzon létre, amelyeket mind a szakmai háttér, mind a minőség szempontjából a legjelesebb alkotók és a professzionalizmus jellemeznek. A viszonylag fiatal cég filmjeit máris számos földrészen, több mint 40 országban mutatták be, emellett a filmek rendszeres szereplői a legelismertebb filmfesztiváloknak. 
Fesztiválszereplések és díjak
36. Magyar Filmszemle - Legjobb férfi színész díja – Cserhalmi György - A temetetlen halott – Nagy Imre naplója
Karlovy Vary Filmfesztivál – Hivatalos versenyfilm - A temetetlen halott – Nagy Imre naplója
Pessac Történelmi Filmfesztivál – Legjobb film közönségdíj - A temetetlen halott – Nagy Imre naplója
Lagow Filmfesztivál – Hivatalos versenyfilm – Madárszabadító, felhő, szél
www.cameofilm.hu

KÖSZÖNET az MMK-nak a támogatásért, a Kodaknak a nyersanyagért, Focus Fox-nak a film felnagyításáért,a Gastonnak a hangutómunkáért,  a Sparks-nak a kamera-kiegészítőkért, az V. kerületnek, hogy ingyen ideadta a helyszíneket, a Foodexpressnek a stáb etetéséért, a Nike-nak és a Zone-nak pedig a szereplők öltöztetéséért.